AE har i samarbejde med FH undersøgt, hvordan unge, der går ud af 9. klasse eller 10. klasse med relativt lave karakterer, klarer sig på ungdomsuddannelserne. Området har fået fornyet fokus, fordi SVM-regeringens ifølge regeringsgrundlaget vil ”se på mulighederne for at skærpe adgangen til de gymnasiale uddannelser”.
I denne analyse sættes fokus på de unge, der har fået under 6,0 i karaktergennemsnit i lovbundne prøver ved folkeskolens afgangsprøve, og som har påbegyndt en treårig gymnasial uddannelse eller en erhvervsuddannelse direkte efter 9. eller 10. klasse.
Frafald og karakterfordeling på de forskellige ungdomsuddannelser er belyst mere indgående i analysen ”Lave karakterer spænder ofte ben for ungdomsuddannelsen”.
![Hovedkonklusioner](https://fho.dk/wp-content/uploads/2019/09/studerende-32-800x450.jpg)
Hovedkonklusioner
- Elever med et karaktergennemsnit på under 6,0 i lovbundne afgangsprøver fra grundskolen falder i lidt højere grad fra erhvervsuddannelser (40 pct.) end fra de treårige gymnasiale uddannelser (33 pct.).
- Lidt mere end halvdelen (52 pct.) af eleverne, der starter i gymnasiet med et karaktergennemsnit på under 6,0 fra lovbundne afgangsprøver fra grundskolen, er ikke gået i gang med en videregående uddannelse efterfølgende.
- Elever med lave karakterer, der starter på en erhvervsuddannelse, har en svagere social baggrund end unge med lave karakterer på gymnasierne, men baggrundsfaktorer forklarer kun en mindre del af frafaldet.
- Unge mænd med dansk baggrund har mindre frafald fra erhvervsuddannelserne end fra gymnasiet. Det forholder sig omvendt for unge kvinder uanset herkomst og for unge mænd med anden etnisk herkomst – selv når man tager højde for baggrundsforhold. 30 pct. af de unge med lave karakterer på gymnasierne har anden etnisk herkomst end dansk.
- Højere adgangskrav til de treårige gymnasier kan ikke stå alene. Mange af de unge, der vil blive berørt af et højere adgangskrav, står i dag med dårlige kort på hånden uanset valg af ungdomsuddannelse. Reformkommissionens anbefaling om at indføre en ny ungdomsuddannelse kan sammen med en styrkelse af erhvervsuddannelserne give bedre muligheder for unge med lave karakterer.
- Download hele analysen: Højere adgangskrav i gymnasiet kan ikke stå alene (PDF)
Fagbevægelsen foreslår at oprette en ny erhvervsrettet ungdomsuddannelse.
Alt for mange unge løber ind i en faglig blindgyde, når de slår automatpiloten til og vælger gymnasievejen. Men gymnasiet er langt fra lykken for alle. Derfor foreslår fagbevægelsen at oprette en ny erhvervsrettet ungdomsuddannelse.